Újdonságok az Internetes tartalomszolgáltatásban
Dr. Pitlik László, Pásztor Márta, Popovics Attila
1999. március
Előzmények
Az egyetemi oktatás, kutatás, illetőleg a kapcsolódó szakértői, szaktanácsadási projektek nyomán felhalmozódott többéves tapasztalatok alapján az alábbi - a hagyományos kommunikáció kritikájaként felfogható, s lényegében közismert - tendenciák érvényessége megerősíthető:
•	az egyetemi jegyzetek fejlesztésének, bírálatának és sokszorosításának menete lassú és körülményes,
•	a kutatási és projekttapasztalatokat bemutatni szándékozó cikkek, tanulmányok megjelenése esetleges, elhúzódó, terjedelmi és formai korlátok közé szorított,
•	a konferenciák által biztosított megszólalási idő és az írásbeliséghez rendelkezésre álló terjedelem szűkös, sokszor jelképes,
•	az írásban már megjelent híranyagok elérhetősége, fellelhetősége hozzáférhetősége korlátozott, nehézkes,
•	az előadások írásos anyagai zömmel nem kerülnek publikálásra,
•	a szekvenciális közlés mód adta lehetőségek - szemben a hipertextes jellegű dokumentumokéival - korlátozottak,
•	a megjelenő híranyagok szinte soha nem tartalmaznak a reprodukálhatósághoz szükséges mennyiségű adatot,
•	a papír alapú dokumentumokban való keresés szinte reménytelen.
Motiváció és eredmények
Mindezen negatív tapasztalatok, s az időközben egyre inkább teret nyerő, ill. költségeit tekintve is relatíve egyszerűen finanszírozható Internetes publikálás lehetővé válása - magától értetődővé tették egy tanszéki szerver felállításának szükségszerűségét. Ha a fentebb felsorolt gondok mindegyike nem is orvosolható egyszerre és azonnal, mégis elmondható, hogy merőben új helyzet állt elő mára a fokozatos fejlődés, fejlesztés eredményeként:
•	a hallgatók ellátása "napról napra" aktualizált tananyagrészekkel (klasszikus jegyzet helyett digitális agrárinformatikai szöveggyűjtemény) a nyilvános, illetve jelszóhoz kötött ftp-n, és WWW-n keresztül lényegében megoldódott, s így egyre inkább teret nyer a távoktatási jelleg,
•	lehetővé vált a hallgatói (TDK, diploma, PhD, egyéb) munkák megjelenítése, mely motivációként hat az érintettekre, valamint a szakmai közvéleménnyel történő kapcsolattartást is segíti,
•	a jelszóval védett könyvtárak segítségével a projektrészvevők közötti kommunikáció egyszerűsödött le,
•	a Magyar Internetes Agrárinformatikai Újság 1998 szeptemberi megalapítása óta a keletkező tanulmányok, cikkek, ill. az előadások anyagainak azonnali publikációja adottnak tekinthető,
•	az Internetes publikálás - gyorsasága mellett - nem rendelkezik lényegi méretkorlátokkal és formai kötöttségekkel,
•	további - jól ismert - pozitívumnak tekinthető az automatikus indexálásra visszavezethető lekereshetőség, a hipertextes jellegből adódó párhuzamos gondolatszálak és a referenciák lekezelése.
Kritikus tényezők
A nagyobb részt pozitív tapasztalatok mellett azonban érdemes kiemelni néhány kritikus elemet is:
•	a MIAÚ kapcsán létrehozott levelező lista (pl. a potenciális érintettek levelezési listákkal kapcsolatos lecsengő eufóriájára és negatív tapasztalataira visszavezethetően) nem váltotta be eddig a hozzáfűzött reményeket,
•	szintén kritikusnak értékelhető a szakemberek publikációs készsége, vagyis az, hogy az "inkább nyilvánosan nem vagy csak keveset mondani, írni" stratégiája még dominánsnak tekinthető, ez ellentmond egyben a közhasznú adatok kapcsán felvetődő jogosnak tekinthető gondolatoknak, melyek szerint a közpénzből finanszírozott adatgyűjtés és kutatás eredménye legyen egyszerűen, mindenki számára hozzáférhető és ingyenes közkincs (eltekintve természetesen a kivételt képező esetektől),
•	sajnos az Internetes publikációkra vonatkozó szabályok kiforratlanok, s talán ebből is következően elfogadottságuk, publikációs értékük bizonytalan,
•	ugyan az Interneten szinte méret-függetlenül (azaz pl. reprodukálhatóan) is megjeleníthetők kutatási eredmények, de a rövid híranyagokat előnyben részesítő olvasói szokások, ill. a modemes kapcsolat telefonköltségei miatt a hosszabb anyagok utáni érdeklődés bizonytalan.
Szolgáltatások és tapasztalatok
A Gödöllői Agrártudományi Egyetem Gazdasági Informatika Tanszékén mintegy 3-4 éve különböző projektek folynak, melyek célja, széles felhasználói kör számára Internetre alapozott szolgáltatásokat nyújtani.

MAINFOKA (https://miau.my-x.hu/szr/szr/szradat.html): A Magyar Agrár INformáció FOrrások KAtalógusában (lásd: 1. ábra) 1997 óta az USAID/ACDIVOCA támogatásával strukturáltan gyűjtésre kerülnek agrárjellegű Internetes adatbázisokra, adatorientált dokumentumokra és döntéstámogató tanulmányokra utaló hivatkozások. A rendszert az az igény hívta életre, hogy a sokszor nehézkes és nem a ténylegesen igényelt témákat hozó keresőgépek használata helyett egy helyen legyen elérhető a mezőgazdaság szerteágazó területein meglévő publikációk és adatbázisok listája. A hivatkozásgyűjteményben jelenleg két oszlopban – adatbázisok és döntéstámogató rendszerek – találhatók az ABC rendbe szedett címek, a fejlesztés során különböző tematikai egységeket tervezünk kialakítani a könnyebb kereshetőség és eligazodás érdekében. 1998-tól a katalógus kiegészül(t) további, szaktanácsadási jellegű Internet-oldalakkal.
Az Interneten fellelhető adatbázisok és döntéstámogató tanulmányok kapcsán felmerül az egyszer beazonosított és hasznosnak ítélt címek esetleges megszűnése, ill. az állandó ellenőrzés és javítás szükségszerűsége, mely gondolat jogossá teheti az Interneten való publikálással kapcsolatos kritikákat. Az Internetes adatbázisokhoz (ezek nem létéhez) is jól kapcsolható a korábban a kritikus tényezők pontjában felvázolt gondolat a közhasznú adatokról.
Az Internet mezőgazdasági szaktanácsadásban való alkalmazhatóságát segítené elő, ha az ilyen kereszthivatkozás gyűjteményekbe szedhető anyag a kutatóhelyekről, államigazgatásból, gép- és vegyszergyártóktól, szaporítóanyag-termelőktől, stb. nyilvánossá válna. Ez által a piaci szereplők informáltsága nőhetne, az egyes áruk és szolgáltatások minősége és ára könnyen összehasonlítható lenne.

1. ábra MAINFOKA-nyitólap
MIAU (https://miau.my-x.hu/miau): A Magyar Internetes Agrárinformatikai Újság a MAINFOKA projekt folytatásaként 1998 szeptemberében került megalapításra. Az elektronikus újság (lásd: 2. ábra) célja, hogy segítségével aktuális tanulmányokat, posztereket gyorsan, méretkorlátozás nélkül, hipertextes hivatkozásokkal kiegészítve lehessen megjeleníteni. Az újság betűszavának játékosságából adódóan a navigációs részen az elsőszámú grafikai elem a macska, második a kihajtogatott fekete doboz, melyből az almenüpontok érhetők el (lásd: 3. ábra). A hozzáférés gyorsítása érdekében szöveges navigációt is készítettünk (lásd: 4. ábra). A cikkek és szerzők közötti eligazodást segíti a helyi keresőrendszer.
A MIAÚ kidolgozása kapcsán érdemes megemlíteni a felhasználó oldalon már statikus HTML oldalként megjelenő, de a szerver oldalon még SSI-rutin formájában létező automatizmusokat, melyek többek között az egyes számok automatikus számozását, a fejléc és lábléc generálását, ill. bizonyos linkek aktualizálását végzik.

2. ábra A magyar Internetes Agrárinformatikai Újság címlapja

3. ábra Grafikus navigáció a MIAÚ oldalain

4. ábra Szöveges navigáció a MIAÚ oldalain
HEM (https://miau.my-x.hu/hem): A Felsőoktatási Projektfinanszírozási Pályázatok Irodája támogatásával 1997-1998 során elkészült a Humán Erőforrás Menedzser képzés távoktatási rendszerét támogatni hivatott keretrendszer (5. ábra).
A projekt során felvetődött az Interneten keresztüli gyakoroltató jellegű számonkérés, mely egyszerű űrlapok és a szerver oldali kiértékelő (SSI) rutin alapján hasznosan működtethető keretet jelent a szakmailag igényes tartalom számára.

5. ábra A Humán Erőforrás Menedzser Szak honlapja
NO-RISK (https://miau.my-x.hu/norisk): Az eddigi  tapasztalatok felhasználásával előreláthatóan 1999 tavaszán indul a NÓgrád megyei, pest megyei és budapesti Regionális Információs és Szaktanácsadási Központ (NO-RISK), mely hátterében egy lekérdezhető Internetes dokumentumgyűjtemény áll, és technikai megoldásaiban egyszerre lesz jelen az Internetes tartalomszolgáltatás minden fontosabb eleme: statikus híranyagok, on-line kommunikáció, keresés, adatbázisok, híranyagok automatikus átvétele a felhasználótól, stb.
Félkész-termékek, tervek, projektötletek
Az eddigi tapasztalatok eredmények és problémák mellett újszerű szolgáltatási formák, tartalmak ötleteit is felvetették. Ezen ötletek egy részének kényszerű közlését e helyen az indokolja, hogy a tartalomszolgáltatásban jelenleg eluralkodó evolúciós jelleg mellett egyre nagyobb az igény az integrált és koordinált erőforrás-allokációra és a szolgáltatások tartalmi szinkronjára. Különösen igaz ez pl. a mezőgazdasági szaktanácsadásban (vö. GAZDA-INFO: https://miau.my-x.hu/miau/02/gazdainfo.html), ahol költségvetési források (pl. FVM, OMFB-IKTA, egyetemek) és az üzleti kezdeményezések sok esetben párhuzamos szolgáltatásokat hoznak létre, meglévő igények kielégítetlenül hagyása mellett. A koordináció formáit taglaló tervek mellett érdemes azonban a saját hatáskörben megkezdett, s hatékonyan folytatható szolgáltatási formákra, fejlesztésekre is kitérni:
•	Az EU informatikai modulok hazai bevezetése során összegyűlt tapasztalatok alapján kidolgozásra került magyarországi integrált mezőgazdasági információs rendszerterv (MIMIR: https://miau.my-x.hu/news, ill. a területfejlesztés informatikai háttere (REMETE: https://miau.my-x.hu/miau/remete), keretterve felvetik annak szükségszerűségét, hogy a hazai adatvagyon meta-szinten (objektum-orientáltan) katalogizálásra kerüljön. A MAINFOKA jellegű hivatkozás-gyűjtemények a meta-adatbázis szolgáltatásainak kialakulásáig csak áthidaló megoldást jelenthetnek,
•	Ismét csak az EU csatlakozás kapcsán merül fel az ötlet és az igény egy olyan szolgáltatási formára, mely koordináltan és szakszerűen biztosítaná a EU Interneten elérhető, szakmailag releváns anyagainak, s legfőképpen adatbázisainak magyar nyelvű megjelenítését (pl. ZADI, DAINET, ZMP, stb.), mely projektre bizonyos EU partnerek is hajlandóságot mutatnak. (Alapvetően magyar nyelvű anyagok legalább angol nyelven történő párhuzamos megmutatása magától értetően javítja az ország-image-t.)
•	Az Interneten keresztül elérhető, ill. bárhol lokálisan rendelkezésre álló adatok Interneten keresztül vezérelt feldolgozására ma még nem jellemző. A tőzsdei adatbázisok kiforrottsága és az adatszolgáltatás technika színvonala, valamint a tőzsde gazdasági fontossága felveti annak lehetőségét, hogy a szerver oldalon karbantartott adatbázisok kliens oldalról vezérelt szelekcióját lehetővé téve, a szelektált adatokat a szerver oldalon futó algoritmusok úgy dolgozzák fel, ahogy ezt a kliens oldali paraméterezés kívánja. Erre a szolgáltatásra jó példa GATE Gazdasági Informatika Tanszéke és az EcoControl Kft. (http://ecocontrol.hu) együttműködése eredményeként létre jött, s a FORNAX oldalról (http://www.fornax.hu) is elérhető STOCKNET-szolgáltatáscsomag (http://www.ecocontrol.hu/termekismerteto.htm), mely többek között lehetővé teszi a szelektált adatbázisrészek mesterséges intelligencia-alapú, előrejelzési célú feldolgozását.
•	Ismét csak pl. a CGI-, SSI-rutinokban rejlő lehetőségekre utalva fejlesztési oldalon viszonylag egyszerűen kidolgozhatók olyan interaktív szolgáltatások, mely a kliens saját adatait átvéve szerver oldali elemzést készítenek, s az eredményeket pl. email-ben, vagy HTML-ként juttatják vissza a megrendelőnek. Ilyen szolgáltatás prototípus jellegű kidolgozására tesznek kísérletet a NORISK-keretrendszerben a tanszék, a hallei IAMO (Institut für Agrarentwicklung in Mittel- und Osteuropa) és a giesseni egyetem kutatói.
•	A szerver oldali tudás rendelkezésre bocsátásának következő, magától értetődő módját jelenthetnék az on-line szakértői rendszerek, melyek a felhasználó által választott kérdés (pl. Milyen növényvédelmi/műtrágyázási technológia javasolt adott helyzetben?) nyomán egy, a háttérben előre definiált űrlap segítségével strukturáltan lekérdezik a megrendelőtől a szituáció kapcsán szakmailag értékes adatokat, majd feldolgozzák ezeket a szerver oldalon telepített szabályrendszerrel, s a kombinatorikailag illeszkedő választ mintegy azonnal visszaküldi a felhasználónak, aki az egyes válaszok alapján újabb és újabb szcenáriókat próbálhat ki.