Online gazdasági informatika lexikon fejlesztése

Development of AN Online Dictionary for Business Informatics

Dr. Pitlik László, pitlik@miau.my-x.hu
Pásztor Márta, marta@miau.my-x.hu
Popovics Attila, popovics@miau.my-x.hu
Bunkóczi László, blaszlo@miau.my-x.hu
Pető István, ipeto@miau.my-x.hu
Szent István Egyetem, Gazdaság és Társadalomtudományi Kar	
Gazdaságelemzési és Módszertani Intézet, Gazdasági Informatika Tanszék

Abstract

The online economic information encyclopedia is the base for the renewal of the methodology applied at the Department of Economic Informatics. The online encyclopedia helps to drift away from the usage of the conventionally sequential and at the same time paper-based note taking. It also helps to promote information broker type of training methods (based on research and creativity) and at the same time it supports the students to learn the assigned, classic curriculum. The encyclopedia is an integral part of the inter-institutional rationalizing and the mobility ensured by the credit system and also the concept of the new informatics lecture notes which considers both of the above aspects. These phenomena are particularly topical due to the self-evaluation tendency at Szent Istvan University (also including benchmarking possibilities) which reinforces present integration efforts. 
The selection of terms included in the online encyclopedia in itself is an orientation for students and the profession since the content and key elements of the curriculum and the contradictions and interactions of the different philosophical approaches become more obvious for the ones involved. 
While using the encyclopedia the students have to come to terms with their own definition and sample creating abilities, the problems of knowledge representation which forms the basis of structured thinking, and also the possibility of learning from their own and others' faults and good points. 

Összefoglaló

Az online gazdasági informatika lexikon képezi az alapját a Gazdasági Informatika Tanszék oktatás-módszertani megújulásának. Az online lexikon tovább erősíti a hagyományos szekvenciális, s egyben zömmel papír-alapú jegyzetektől való eltávolodást az információs bróker-jellegű, keresésre és kreativitásra alapozó képzési módszer favorizálása mellett, noha egyidejűleg segíti a klasszikus, kijelölt tananyag elsajátítására törekvő hallgatókat is. A lexikon szervesen illeszkedik bele az intézményközi racionalizálás és a kredit-rendszerű átjárhatóság, valamint a mindezeket figyelembe vevő új gazdasági informatika jegyzet koncepciójába, mely jelenségeket a SZIE keretében jelenleg futó – az állandóan érezhető integrációs törekvéseket felerősítő -önértékelési (benchmarking lehetőségeket is magában rejtő) hullám tesz különösen aktuálissá.
Az online lexikonba kerülő és oda be nem kerülő szakkifejezések önmagukban is orientálják a hallgatót és a szakmát, hiszen ezáltal a tantervek tartalma és súlypontjai, ill, az egyes iskola-szerű megközelítések ellentmondásai és interakciói egyértelműbbé válnak az érintettek számára.
A lexikon kapcsán a hallgató szembesül saját definíció-alkotási, ill. példaképzési képességeivel, a strukturált gondolkodás alapját jelentő tudásábrázolás problematikájával, a saját és a más hibáiból, erényeiből való tanulás lehetőségével.

Online gazdasági informatika lexikon fejlesztése

Dr. Pitlik László, pitlik@miau.my-x.hu
Pásztor Márta, marta@miau.my-x.hu
Popovics Attila, popovics@miau.my-x.hu
Bunkóczi László, blaszlo@miau.my-x.hu
Pető István, ipeto@miau.my-x.hu
Szent István Egyetem, Gazdaság és Társadalomtudományi Kar	
Gazdaságelemzési és Módszertani Intézet, Gazdasági Informatika Tanszék

1.	Az Online Gazdasági Informatikai Lexikon szükségszerűsége
A Gazdasági Informatika című kötelező és az ehhez kapcsolódó szabadon választott tantárgyak oktatásában paradigmaváltás következett be. A fejlődéssel lépést tartva folyton megújuló tantárgy oktatásában a hagyományos szakirodalmi feldolgozáson nyugvó oktatás az előadók és gyakorlatvezetők projekttapasztalatain alapuló képzés irányába tolódott el. Ezzel párhuzamosan a klasszikus papír-alapú jegyzetet felváltotta a digitális tananyag.

Az Online Gazdasági Informatika Lexikon (OGIL: https://miau.my-x.hu/lexikon) fejlesztésének indukálásában több tényező játszott szerepet. Az első, hogy a tanszékünk által a különböző képzések számára a tananyag szerepét játszó Digitális Informatikai Kiskönyvtár (https://miau.my-x.hu) anyagai a hallgatók többsége (vagyis a szekvenciális tanuláshoz szokott réteg) számára nehezen feldolgozhatónak bizonyult. A szakkifejezések értelmezése és a köztük lévő kapcsolatok felderítése, az átfedések értékelése (vagyis a szintézis) sok esetben gondot okoz, mint ahogy a szakirodalmi feldolgozások kritikus értékelése is.

Más szempontból a tananyag elmélyítését és az ismertetett eszközök alkalmazásának begyakorlását elősegítő önálló hallgatói munkák terén tanszékünk mindig ügyelt arra, hogy ezek a feladatok ne csak az említett célokat szolgálják, de ezen keresztül a szakma szempontjából értékes (közhasznú) adatbázisok és mintagyűjtemények jöjjenek létre (pl.: MAINFOKA: https://miau.my-x.hu/mf).

A hallgatói felkészülést elősegítő eszközök (online keresés, CD-tartalomjegyzék, előadáson elhangzott fontosabb kifejezések gyűjteménye, megoldás nélküli régebbi ZH kérdések) – el kell ismerni – nem adnak választ hagyományos értelemben a “Mit kell megtanulni?” tipikus kérdésre.
2.	Az OGIL keletkezése
Ezek alapján nyilvánvalóvá vált, hogy a szakkifejezések feldolgozása egy szakmailag irányított és ellenőrzött önálló feladat keretében rövid és hosszú távon is jól támogatja az oktatás mind tartalmi, mind technikai elmélyítését. Itt kell megjegyezni, hogy a klasszikus jegyzetírás nemcsak a lassú átfutás, de az alapvetően szekvenciális gondolatmenet miatt nem tűnik megfelelő eszköznek a komplex, strukturált, interdiszciplináris gondolkodást igénylő informatikai ismeretek és készségek közvetítésére. A szekvenciális és papír-alapú tananyag további kritikája (még jó tárgymutatók és lábjegyzetek esetén is), hogy nem igazán lehet személyre szabni a felkészülést, míg a hipertextes struktúrákra és a keresésre alapozott digitális tananyag esetén mindenki saját, az ismerethiányoknak leginkább megfelelő utat járhat be.

Ezért minden hallgatónak a fontosabb kulcsszavak közül (https://miau.my-x.hu/lexikon/ eugazdinftj.xls) kiosztásra került egy-egy, a feldolgozás módját előíró utasításokkal együtt, az általuk egyszerűen kezelhető és a továbbiakban a feldolgozást relatíve könnyen lehetővé tevő Excel munkalap formában.

A feldolgozás során a következőket kellett összegyűjteni az adott szóról:
•	(szakmai szempontból) rokon jelentésű (alá-, fülé- vagy mellérendelt) kifejezések közül hármat (a mindenki számára hozzáférhető szószedet és/vagy saját szakmai tapasztalatok alapján), a kapcsolatot megvilágító definíciószerű és példával alátámasztott leírással;
•	a Digitális Informatikai Kiskönyvtárban előforduló öt, és más webhelyeken megtalálható három, az adott szó (esetleg a választott rokon értelmű szavak valamelyikének) magyarázatát/leírását tartalmazó irodalom URL-jének, valamint az anyag címének és szerzőjének feltüntetése;
•	3 papír-alapú szakirodalmi hivatkozást (alapvetően az online könyvtári katalógusokra támaszkodva),
•	a digitális és a nyomtatott irodalmakból következő definíció leírása vagy megalkotása;
•	kritikai megjegyzések az irodalmi feldolgozással kapcsolatosan;
•	a hallgató által javasolt tesztkérdések és azok megoldása a feldolgozott (esetleg az azzal összefüggő) szavakkal kapcsolatban;
•	az adott szó idegen nyelvű megfelelőjének feltüntetése, legalább egy, a hallgató által ismert nyelven.
3.	Didaktikai és tartalomfejlesztési elvárások
Az előbbiekben ismertetett feladat egyik célja, hogy a hallgatók a különféle (digitális és nyomtatott) forrásokban történő önálló keresést gyakorolják, ill. egy célirányos ismeret megszerzésén (információs brókerség) keresztül a tanagyagban is elmélyedjenek.

Más részről fontos szerepe van a szerzett ismeretek közötti összefüggések felismerésének, a definícióalkotásnak, melynek során ideális esetben a szakkifejezések közötti kapcsolatok is rögzülnek. A szakkifejezések közötti “halmaz”-kapcsolatok (alá-, fölé-, mellérendeltség) mátrixban történő ábrázolásával olyan logikai háló jön létre, amely szolgálja a tudásábrázolást (vö. https://miau.my-x.hu/miau/43/nws2002.pps), célszerű segítséget ad a tananyag elsajátításához.

A létrejövő speciális thesaurus/értelmező szótár az előzőekben említett (és tovább bővíthető) módon tartalmaz külső online hivatkozásokat, miáltal rendelkezésre bocsátható egyfajta tárgymutató, hasznos linkekkel (mit írnak mások), mely a szakirodalom összehasonlításában és az ismeretbővítésben is hasznos. A tudományos integráció célját szolgálhatja a más, hasonló tematikájú oldalak feltárása és a csatlakozási pontok kialakítása. (Sajnos a weben megjelenő dokumentumok életciklusa bizonyos esetekben rövid és kiszámíthatatlan, így felmerül annak igényei, hogyan lehetne egy téma kapcsán hasznos dokumentumok tartós felhasználhatóságát a megtalálását után jogszerűen is biztosítani.)

Didaktikai szempontból a feladat elkészítése során történő konzultáció, az oktatói észrevételek alapján történő tudás-elmélyítés és pontosítás fontos. Ebből a szempontból lényeges, hogy az elkészített és az oktató észrevételeivel ellátott más hallgatók által (korábban) elkészített feladatokat is (anonim módon) közzé tesszük. Ezek alapján tapasztalataink szerint egyre “szebb” megoldások érkeznek be. 

A jövőre nézve érdekes feladat lehet, hogy a hallgatók más hallgatók feladatait tekintsék át, észrevételezzék és javítsák az esetlegesen előforduló hibákat. Ez a tanuláson túl a szótár speciális önfejlődéshez vezet, mivel látható az adott “szócikk” kialakulásának minden fázisa: az első hallgató bejegyzései, az oktatói észrevételek, a hallgató javítása, más hallgató véleménye, valamint az online közzétett anyagokhoz kapcsolódóan megjelenő szakmai, szakértői vélemények. A többszörös kidolgozottság és a korrektúrák fókusz-eltéréseiből levonható következtetések pedig ismételten becsatlakoznak az oktatásba.

A szakmai vélemények és kölcsönhatások következtében kialakuló “digitális jegyzet” – a speciális tananyag-harmonizáció következtében – (részben vagy egészben) hasznosítható a SZIE és más egyetemek különböző oktatási formáiban.
4.	Alkalmazási tapasztalatok
Tapasztalataink szerint a definíciók gyakorlatba történő átültetése (alkalmazása?) sok esetben problémát okozott a hallgatók számára. A logikus (halmazelméleti, ill. a modus ponensre / modus tollensre támaszkodó) gondolkodás rutinszerű alkalmazása a hallgatók nagy részénél gondot okozott (pl. alá-fölérendeltség esetén: minden szakértői rendszer egyben mesterséges intelligencia is, de nem minden mesterséges intelligencia egyben szakértői rendszer is, ill. mellérendelés esetén: van-e olyan jelenség, ami egyszerre CBR és SZR, ill. olyan CBR, ami nem SZR és fordítva).

A feladat célkitűzésében, mint fentebb említettük, példák alkotása is szerepel, amely nem várt gondokat okoz a hallgatóknak, különösen, s furcsa módon inkább akkor, ha az általános definíció sem sikerült.  Jó definíciók esetén a jó példák is könnyebben jöttek, noha az általános vélemények szerint egy-egy jó példát könnyebb mondani, mint egy általános érvényű definíciót megalkotni. 

Főként a levelező és kiegészítő képzések esetében figyelhető meg, hogy a feladat kidolgozása során a hallgató saját szakmai szempontjai is megjelennek (nappalos hallgatóknál a tapasztalat hiánya miatt sokszor könyv-ízű a meghatározás). Ez által a tananyag is “személyesebbé”, könnyebben megtanulhatóvá válik.
5.	További fejlesztések az OGIL kapcsán
Az OGIL önmagában – minden pozitív hatása ellenére sem – tekinthető azonban egy új jegyzetnek. Ahhoz, hogy elszakadjunk a szekvenciális és papír-alapú jegyzetektől, kiaknázva a digitális tananyag minden előnyét, s mégis támogassuk a hagyományos tanulási módot is, a tanszéken az a döntés született, hogy szeptemberig kidolgozásra kerül egy speciális – CD és/vagy online támogatást is élvező – jegyzet. Ennek teljes tartalomjegyzéke a weben elérhető (https://miau.my-x.hu/miau/44/ujjegyzet.doc). 

Az újszerű jegyzet fontosabb szempontjai:
•	Adjon fogódzót a hallgatónak a nem szekvenciális tanulás elsajátításához (vö. keresés, tudásábrázolás).
•	Határolja le a Gazdasági Informatika tananyagot más tantárgyak kínálata és az autodidakta tanulás (a tudományos ismeretterjesztés) nyújtotta lehetőségek alapján (https://miau.my-x.hu/lexikon/eugazdinftj.xls). Ehhez segítséget ad több EU-s lexikon és tankönyv tartalomjegyzékének és tárgymutatójának feldolgozása.
•	Vázolja fel a szuverén probléma megoldás elsajátítását támogató önálló feladatokat (pl. hagyományos és induktív szakértői rendszerek, hasonlóságelemzés, pivot-elemzés, konzisztencia-vizsgálat, ill. lexikon-bejegyzés és URL-katalógus készítése).
•	Támogassa az online és/vagy CD-alapú navigációt, vagyis a tananyag nem elhanyagolható része továbbra is csak információs brókerként legyen elsajátítható.

Az OGIL, ill. a szakmai szempontból jelentős szakkifejezések alapján történő szisztematikus tananyag-kijelölés már túlmutat egy tanszék hétköznapi feladatain, hiszen egy fajta szabványos ismeretanyag-kijelölésre, súlypont-meghatározásra törekszik, mely lépések az intézményközi, ill. szervezeti egységek közötti szinkronizálás, racionalizálás, valamint az kredit-alapú átjárhatóság közel sem megoldott kérdéseire látszik strukturált választ adni. Mondhatni véletlen egybeesés, hogy a SZIE minőségbiztosítási stratégiája alapján éppen mostanában kerültek felszólításra a tanszékek arra vonatkozóan, hogy készítsék el önértékelésüket (https://miau.my-x.hu/miau/44/oktonert.doc). A jelenleg kevéssé strukturált önértékelési szempontok, amennyiben teljes publikusságot élveznek majd, ha másra nem is, de a szakmai önazonosítás és a jobbaktól való tanulás lehetőségét magában rejti. Egy fajta benchmarking-szerű, hatékonyságnövelő eszközt adva ezzel az oktatásban érintett szervezeti egységeknek.
6.	Irodalmi hivatkozások
A http-utalások mindenkor a szöveg háttéranyaggal alátámasztani kívánt tartalmú része mellet találhatók meg.