Tartalom
–	A "bevezetés - szakirodalom - anyag és módszer- eredmények - következtetés" felépítést célszerű követni
–	Anyag és módszer "fejezet": Nincs kifejtve a tényezők hatása az Y-ra (irányultság)
–	Eredmények "fejezet": Nem közli tényszerűen (a megfelelő vizuális elemekkel: táblázat, ábra) az eredményeket.
Excel
–	COCO - rangsor-táblázat: Az irányultság nem külön sorban szerepel
–	COCO - rangsor-táblázat: Esetleg hibás irányultság
Word
–	A fejezetek nincsenek decimálisan számozva
–	Fölösleges pozicionáló enterek és sortörések
–	Hiányos, nem teljes irodalomjegyzék-elemek (lásd. a "szakmai dolgozatok követelményei" c. segédanyagot) 
–	Hiányos szövegközi hivatkozások az irodalomjegyzék elemeire (lásd. a "szakmai dolgozatok követelményei" c. segédanyagot) 
–	Hiányzik az excel és a word közötti kapcsolatot "igazoló" kép/táblázat/diagram
PowerPoint
–	Nem a konkrét elemzési feladat lépéseiről ír (milyen problémát - milyen adatokat felhasználva - milyen módszerrel vizsgál - milyen eredményre jutott)
–	Nem felel meg a formai követelményeknek, pl. egységes tervezősablon használata

Hitelkonstrukciók logisztikája
Bevezetés – a kérdés megfogalmazása

A bankszolgáltatások a közhiedelem szerint csakis a pénzről szólnak. A kamatról, a kölcsön összegéről, pénz megőrzésről, pénzügyi tanácsadásról, és más, hasonló dolgokról. De vajon az ügyfeleket csakis a bakok által közétett reklámok kecsegtető kamatok érdeklik? Vagy vannak más, fontos tényezők is? Természetesen vannak. Az ügyfelek a tapasztalatok szerint figyelembe vesznek más körülményeket is.

Milyen tényezők fontosak egy bankkölcsönnél?

A legfontosabb dolog, aminek az ember utánajár, ha személyi hitelt akar felvenni, az a teljes hiteldíj-mutató (THM). A teljes hiteldíj-mutató. A hitelfelvétel kapcsán az ügyfél összes költségéről nyújt viszonyítási alapot, százalékos formában. Azt mutatja meg, az ügyfél
valójában mekkora kamatot fizet a folyósított kölcsön összegéért (az ügyleti kamat,
a kezelési költség, a hitelbírálati díj, a devizahiteleknél alkalmazott vételi
és eladási árfolyamok közötti különbség és egyéb más költségek figyelembe
vételével). A THM segítségével összehasonlíthatjuk a különböző ajánlatokat,
melyik éri meg nekünk jobban: egyenlő futamidejű, azonos hitelösszegre
vonatkozó szerződések esetén a magasabb THM-nél magasabbak az ügyfelet terhelő
költségek. Ha a különböző ajánlatokat tanulmányozzuk, sohasem a havi törlesztés
összegét kell nézni, hanem a THM-et, mivel abban olyan költségeket is kötelező
megjeleníteni, amelyek egyébként elkerülhetik az ember figyelmét.
Tehát, ez az egyik legfontosabb tényező. Emellett azonban fontos az is, hogy milyen könnyen juthatunk hozzá a kedvező THM- ű hitelhez. Feladatomban ezt is vizsgáltam, méghozzá az alábbiakban leírt módon…

A távolság kérdése

Arra voltam kíváncsi, hogy az általam vizsgált kilenc bank közül melyeket a legkönnyebb megközelíteni. Első gondolatom az volt, hogy a tömegközlekedési eszközök átlagos távolságát próbálom valamilyen módon összehasonlítani, ám ezt az ötletet elvetettem (túl szubjektívnek találtam a mérést, hiszen ha például egy Miskolci bakfiókot nézek az egyik banknál, elképzelhető, hogy a másik banknak egyáltalán nincs kirendeltsége Miskolcon). Ez azonban ötletet adott a végleges összehasonlítás módszeréhez: felkerestem mindegyik vizsgált hitelintézet honlapját, és hosszú órák munkájával kikerestem, hogy az egyes bankok hány fiókot tartanak fent országszerte. Ekkor azonban azzal a jelenséggel találkoztam, hogy egyes bankoknak főleg Budapesten találhatóak kirendeltségeik, így ismét felkerestem a bankok honlapját, és immár a budapesti fiókokat számoltam össze. Későbbi munkám során ezeket az értékeket összevetettem az ország, illetve a főváros területével, ezáltal az egyes bankhálózatok méretét látványosabban ki tudtam fejezni.

A kényelem kérdése

A bankfiókokban az ügyfelek áradatát a fióki dolgozók (gyarló emberek lévén) nem képesek mindig megfelelő kedvességgel, odaadással és gördülékenységgel fogadni. Ez persze egy igen szubjektív dolog, hiszen hihetetlenül sok behatás, külső tényező befolyásolja a dolgozókat. Így nem lehet azt mondani, hogy egyik vagy tény marad: ha az embert egy bizonyos bank nem megfelelően szolgálja ki, akkor az illető átmehet egy másik szolgáltatóhoz. Ha pedig ez a jelenség nagyobb tömegben jelentkezik, akkor az már szignifikánsan befolyásolhatja a bank működését. És panaszok pedig vannak:
”Nekem a bankkártyarendelésem rontották el, 1,5 hónap volt mire kaptam és csodálkoztak mért vok ideges...”
A fenti idézetet egy, a banki „panaszoldalról” sikerült megszereznem. A bank neve nem fontos egyelőre, de az ilyen és ehhez hasonló panaszokkal zsúfolásig van a világháló.másik bank rosszabb, mert az egyéni tapasztalatok során éppen egy (akár súlyos családi jellegű) gondokkal terhelt pénztáros szolgálta ki az embert, és eközben nem figyelt oda eléggé, nem volt elég udvarias, stb. Ennek ellenére ez egy olyan dolog, ami mellett nem mehet csak úgy el az ember. Egyrészt, a tény 

A megoldás keresése

A probléma felvetése után nekiláttam a megoldás keresésének: kidolgozni egy olyan, objektivitásra törekvő mutatót, aminek segítségével az ügyfelek tudni fogják, hogy mely bankokba léphetnek be boldogabban, és mely bankokat kerüljék. Azonban ez egy igen drasztikus módszernek bizonyult, nem is találtam olyan forrást, ahol ilyesmivel foglalkoztak volna. Így tehát nem tehettem mást, a saját kezembe vettem az ügyet, és egy vasárnap délelőtt (2008. 03. 06.) elindultam egy kérdőívvel. A kérdőíven ez a kérdés állt: „Ön hány pontot adna az alábbi bankoknak egy 1-től 5-ig terjedő skálán az alkalmazottak készségességét tekintve?” Az első reakció természetesen egy szánakozó mosoly volt, ám sikerült negyven embert megkérdeznem, és az eredmények az Excel táblázatokban meg is tekinthetőek.

A világháló kérdése

Egyre fontosabb kérdéssé válik a mai világban az internet szerepe. A bankok, hogy megkönnyítsék a hiteligénylők dolgát, gyakran különféle szolgáltatásokat nyújtanak honlapjukon. Legalábbis, elméletileg az ügyfelek könnyebb kiigazodását teszi lehetővé egy honlap. A gyakorlatban azonban más a helyzet. Magam is tapasztaltam (akár a fiókok keresésekor, akár a THM gyűjtése során), hogy nem minden bank honlapja „ügyfélbarát”. Ezt a kérdést ugyanazon a vasárnapon próbáltam megválaszolni a már ismert módszerrel. Kérdésem a következő volt: „Ön mennyire elégedett a következő bankok online szolgáltatásaival?” Itt nem tudtam ugyanazt a negyven embert megkérdezni, mert volt, aki még nem vett igénybe online szolgáltatásokat, így tovább kérdeztem, amíg össze nem szedtem a negyven véleményt. Ezután pedig kezdődött a munka dandárja…

Várakozások

Feladatomat a következő cél hívta életre: segítséget nyújtani a hiteligényléshez. Igaz, a THM állandóan változik, ám például a bankfiók száma csak lassan váltakozik – nem minden nap nyitnak új fiókot a bankok, tömegesen pedig csak bankfúzió esetén, ami szintén ritka. (Szerencsére éppen a feladatom ELŐTT fuzionált az Inter-Európa Bank és az UniCredit Bank.)

Megoldás

A művelet eredményei azt mutatják, hogy a Budapesti bankfiókok és az alkalmazottak készségessége a bankok között nem mutat számottevő differenciát. A magyarországi fiókok száma azonban már szignifikáns eltérést jelez: Az Erste, a K & H, az OTP és a Raiffeisen bankok az éllovasok ezen a téren, őket követi a CIB bank, utánuk következik holtversenyben a Citibank, az UniCredit Bank és a Budapest Bank. Az utolsó helyet az ELLA Bank kapta. Ennek következtében az eltérések jelentősek a fiókok számának arányában is az ország területéhez viszonyítva. Végeredményben elmondható, hogy a Budapest Bank teljesített a legjobban – a THM - jéhez képest ő nyújtotta a legtöbbet. Második helyezést ért el az UniCredit Bank, harmadik lett a az Erste Bank. A negyedik helyezést holtversenyben kapta a K & H Bank, az OTP Bank, a CIB és az ELLA Bank. Az ő teljesítményük jónak mondható, ám a Citibank és a Raiffeisen Bank teljesítménye közel sem nevezhető jónak az ábra szerint.

Összegzés

A Budapest Bank nagyon jól teljesített, hiszen ő tért el leginkább a pozitív irányba. Természetesen a feladat nem fedi le a valóságot teljesen. Ennek oki, hogy e feladat készítője olyan falakba ütközött amelyeket géptelen volt ledönteni. Ilyen „fal” volt a reklámok  által szőtt útvesztők rendszere, melyek megnehezítik a tájékozódást. Vagy, az eszközök hiánya, mely eszközökhöz egy egyszerű ügyfél vagy érdeklődő csak nehezen, vagy nem is tud hozzáférni. Az azonban megállapítható, hogy a THM nem minden, és érdemes odafigyelni a többi körülményre is döntéshozatalnál. 

Irodalomjegyzék: 
Acura Holding http://fti.acura.hu/acura/modules.php?name=Encyclopedia&op=content&tid=36
www.logout.hu - http://logout.hu/index.html

Hitelkonstrukciók logisztikája
Bevezetés – a kérdés megfogalmazása
Milyen tényezők fontosak egy bankkölcsönnél?
A távolság kérdése
A kényelem kérdése
A megoldás keresése
Várakozások
Megoldás
Összegzés